Skillnad mellan versioner av "Sida:Ann-1999-09-13-JA25000-00 SOU 1999 88 Del 1 GRK Granskningskommissionens betänkande.pdf/253"
Från wpu.nu
(Auto Google Cloud Vision OCR (mopocr2.py)) |
|||
(10 mellanliggande versioner av samma användare visas inte) | |||
Sidans status | Sidans status | ||
- | + | Korrekturläst | |
Sidinnehåll (som ska inkluderas): | Sidinnehåll (som ska inkluderas): | ||
Rad 1: | Rad 1: | ||
− | + | <small>SOU1999:88 sid. 252 Vissa generella utredningsåtgärder m.m.</small> | |
+ | == == | ||
+ | ''Iakttagelse på mordkvällen av man med [[walkie-talkie]] på Norra Latins skolgård.'' | ||
− | + | Sex år efter mordet, i mars 1992,{{RU|EBC14459-00}} kontaktade [[Marianne Östman]] [[PU]]. | |
− | + | Hon berättade att hon befunnit sig på Norra Latins skolgård mordkvällen cirka klockan 22:30-23:00. | |
− | + | Hon hade där lagt märke till en man som befunnit sig cirka 20 meter ifrån henne. | |
− | + | Mannen hade hållit ett föremål som [[Marianne Östman]] ”absolut uppfattade som en [[walkie-talkie]]” framför ansiktet. | |
− | + | [[Marianne Östman]] beskrev mannen som svensk, cirka 25-30 år gammal. | |
− | + | Som förklaring till att hon hörde av sig till [[PU]] så sent uppgav [[Marianne Östman]] att hon varit ”feg” och inte velat ”bli inblandad”. | |
+ | |||
+ | |||
+ | '''3.4.2 Publicering av de s.k. fantombilderna''' | ||
+ | |||
+ | ''Framställning och beslut om publicering'' | ||
+ | |||
+ | {{Tid|1986-03-04}}kontaktade ledningsgruppen för mordspaningarna BKA i Wiesbaden för lån av en s.k. signalementsmaskin. | ||
+ | |||
+ | Följande kväll anlände tyska poliser från BKA med signalementsmaskinen till Stockholm. | ||
+ | |||
+ | Spaningsledningen valde ut 22 personer, som lämnat signalementsuppgifter på män som möjligen kunde sättas i samband med mordet på Olof Palme. | ||
+ | |||
+ | Iakttagelserna hade gjorts på olika ställen i Stockholm under tiden julafton 1985 – den 28 februari 1986. | ||
+ | |||
+ | Som exempel på de observationer som valdes ut kan nämnas två män som i mitten av februari 1986 betett sig underligt på Lisbeth Palmes arbetsplats (se kapitel 5, Avsnitt T – "Kartläggning av offrets personliga förhållanden”), en man som mordkvällen kommit in sent på biografen Saga, en kurdisk man som iakttogs på Stockholms centralstationen på julafton 1985 etc. | ||
+ | |||
+ | Samtliga 22 personer fick med hjälp av signalementsmaskinen framställa varsin "fantombild”. | ||
+ | |||
+ | En av de tyska polismännen gjorde i samband med bildkonstruktionerna en "trovärdighetsvärdering” av de personer som lämnade uppgifter. | ||
+ | |||
+ | Med ledning av denna trovärdighetsvärdering och av vad iakttagelsen rört valde ledningsgruppen ut två bilder som den beslöt publicera i massmedia. | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ''Den första bilden'' | ||
+ | |||
+ | Den första bilden offentliggjordes {{Tid|1986-03-06 08:00}}. | ||
+ | |||
+ | Den påstods föreställa en man som möjligen kunde vara identisk med gärningsmannen. | ||
+ | |||
+ | Bilden kom allmänt att kallas [[Fantombilden]] och det är nästan uteslutande denna bild som åsyftas när fantombilden omnämns. | ||
+ | |||
+ | Iakttagelsen som bilden bygger på hade gjorts av en kvinna, [[Susanne Törneman]] (även kallad ”tecknerskan”), {{Tid|1986-02-28}}mellan klockan |
Nuvarande version från 10 juli 2024 kl. 07.54
SOU1999:88 sid. 252 Vissa generella utredningsåtgärder m.m.
Iakttagelse på mordkvällen av man med walkie-talkie på Norra Latins skolgård.
Sex år efter mordet, i mars 1992, EBC14459-00 kontaktade Marianne Östman PU.
Hon berättade att hon befunnit sig på Norra Latins skolgård mordkvällen cirka klockan 22:30-23:00.
Hon hade där lagt märke till en man som befunnit sig cirka 20 meter ifrån henne.
Mannen hade hållit ett föremål som Marianne Östman ”absolut uppfattade som en walkie-talkie” framför ansiktet.
Marianne Östman beskrev mannen som svensk, cirka 25-30 år gammal.
Som förklaring till att hon hörde av sig till PU så sent uppgav Marianne Östman att hon varit ”feg” och inte velat ”bli inblandad”.
3.4.2 Publicering av de s.k. fantombilderna
Framställning och beslut om publicering
1986-03-04 kontaktade ledningsgruppen för mordspaningarna BKA i Wiesbaden för lån av en s.k. signalementsmaskin.
Följande kväll anlände tyska poliser från BKA med signalementsmaskinen till Stockholm.
Spaningsledningen valde ut 22 personer, som lämnat signalementsuppgifter på män som möjligen kunde sättas i samband med mordet på Olof Palme.
Iakttagelserna hade gjorts på olika ställen i Stockholm under tiden julafton 1985 – den 28 februari 1986.
Som exempel på de observationer som valdes ut kan nämnas två män som i mitten av februari 1986 betett sig underligt på Lisbeth Palmes arbetsplats (se kapitel 5, Avsnitt T – "Kartläggning av offrets personliga förhållanden”), en man som mordkvällen kommit in sent på biografen Saga, en kurdisk man som iakttogs på Stockholms centralstationen på julafton 1985 etc.
Samtliga 22 personer fick med hjälp av signalementsmaskinen framställa varsin "fantombild”.
En av de tyska polismännen gjorde i samband med bildkonstruktionerna en "trovärdighetsvärdering” av de personer som lämnade uppgifter.
Med ledning av denna trovärdighetsvärdering och av vad iakttagelsen rört valde ledningsgruppen ut två bilder som den beslöt publicera i massmedia.
Den första bilden
Den första bilden offentliggjordes 1986-03-06 08:00 .
Den påstods föreställa en man som möjligen kunde vara identisk med gärningsmannen.
Bilden kom allmänt att kallas Fantombilden och det är nästan uteslutande denna bild som åsyftas när fantombilden omnämns.
Iakttagelsen som bilden bygger på hade gjorts av en kvinna, Susanne Törneman (även kallad ”tecknerskan”), 1986-02-28 mellan klockan